Abstract
Метою статті є виявлення основних теоретичних положень проблеми трансгенераційної передачі колективної травми у сімейній системі.
Методи. У дослідженні застосовано методи аналізу та систематизації психологічних знань, висловлювань, ідей щодо динаміки трансгенераційної травми; методи аналізу базових категорій і понять феномену міжпоколінної передачі травми в сімейній системі.
Результати. Визначено зміст колективної травми, її проявів та наслідків. Виявлено, що психічна травма, отримана великою групою людей внаслідок соціальної, техногенної чи екологічної катастрофи або злочинних дій політичних чи інших соціальних суб’єктів. Прояви колективної травми у індивідуальній психіці є різноманітними, найчастішим є розвиток симптомів постравматичного стресового розладу. Механізмами та умовами колективної та індивідуальної травматизації є масштабність події, відчуття її несправедливості, нездатність протистояти її впливу через брак психологічних та соціальних ресурсів, неможливість емоційного її відреагування. Ті ж самі механізми запускають процес виникнення сімейної травми через її травмованих членів.
Висновки. Визначено основні ознаки наявності трансгенераційної травми та її впливу у сімейній системі: фантомні прояви (події, що нав'язливо повторюються без серйозної причини у декількох поколіннях); повторювані у декількох поколіннях симптоми соматичного, психосоматичного чи невротичного розладу, не пов'язаного з генетикою чи медично підтвердженими хворобами (фобії, психогенне безпліддя, тощо); вибіркова амнезія щодо травмуючої події; формування сімейних міфів, які фіксують спотворене стереотипне самосприйняття; порушення розподілу ролей у сім'ї; порушення здатність до адекватного сприйняття себе та оточуючих людей у сімейній системі, конфліктно-негативна ідентичність; сімейна комунікація розвивається за трьома основними сценаріями, що відтворюють травму: емоційне дистанціювання, тривожне злиття, деструктивні конфлікти.
Publisher
Lesya Ukrainka Volyn National University
Reference25 articles.
1. Volkov, K. (2023). Travmatychnyi dosvid: istorychna eksplikatsiia vyvchennia v psykholohii [Traumatic experience: a historical explanation of psychological studies]. Psykholohichni perspektyvy - Psychological Prospects Journal, (41), 55-73. https://doi.org/10.29038/2227-1376-2023-41-vol [in Ukrainian]. DOI: https://doi.org/10.29038/2227-1376-2023-41-vol
2. Handzilevska, H.B. (2015). Vykorystannia henosotsiohramy dlia doslidzhennia rodynnykh zhyttievykh rolei osobystosti [The use of the genosociogram for the study of family life roles of the individual]. Naukovi zapysky Natsionalnoho universytetu "Ostrozka akademiia". Seriia : Psykholohiia - Scientific notes of the National University "Ostroh Academy". Series: Psychology, 1, 69-78 [in Ukrainian].
3. Horbunova, V. & Klymchuk V. (2021). Psykholohichni naslidky Holodomoru v Ukraini [Psychological consequences of the Holodomor in Ukraine]. Istorychna pravda - Historical truth. https://www.istpravda.com.ua/articles/2021/03/24/159203/ [in Ukrainian].
4. Hornostai, P.P. (2018). Kolektyvna travma yak problema sotsialnoi ta politychnoi psykholohii [Collective trauma as a problem of social and political psychology]. Problemy politychnoi psykholohii - Problems of political psychology. 7, 54-68. https://doi.org/10.33120/popp-Vol21-Year2018-5 [in Ukrainian]. DOI: https://doi.org/10.33120/popp-Vol21-Year2018-5
5. Hornostai, P.P. (2008). Hruppovыe psykholohycheskye fenomenы v semeinoi psykhoterapyy [Group psychological phenomena in family psychotherapy]. Naukovi studii iz sotsialnoi ta politychnoi psykholohii - Scientific studies in social and political psychology, 21(24), 23-35. [in Ukrainian].