Політравма: причини та реабілітація на пізніх стадіях травматичної хвороби
Author:
Костюк В. П.,Цвях А. І.
Abstract
Мета роботи: вивчити основні клініко-епідеміологічні показники за ознаками механізмів та обставин отримання ушкоджень серед пацієнтів із політравмою на пізньому етапі травматичної хвороби.
Матеріали і методи. Проаналізовано масив пацієнтів із полісистемними ушкодженнями (114 карт стаціонарного хворого), котрі перебували на реабілітаційному лікування із застосуванням класичних загальноприйнятих методик у травматологічному відділі комунального некомерційного підприємства “Більче-Золотецька обласна лікарня реабілітації імені В. Г. Вершигори” Тернопільської обласної ради впродовж 2010–2019 рр. Серед пацієнтів 61,4 % (n=70) складали чоловіки, і 38,6 % (n=44) – жінки. Вік пацієнтів – від 18 до 79 років (середній вік склав 41,7 року).
Результати досліджень та їх обговорення. Серед пацієнтів більшість склали постраждалі віком 25–60 років, люди працездатного віку (69,30 %). Особи, старші 60 років, склали 10,5 % вибірки, серед них переважали жінки (9 осіб або 75,0 %); віком до 25 років – 11,40 %. У групі до 25 років більшість склала чоловіки – 15 осіб (65,20 %). Найбільша питома вага припала на дорожньо-транспортний травматизм – 1 рангове місце та 40,40 % випадків, друге рангове посіли політравми внаслідок падіння з висоти (34,20 %). Серед людей старшого та похилого віку з однаковою частотою спостерігалися обставини виникнення політравми при падінні та при дорожньо-транспортному травматизмі (водій/пасажир) по 50,0 % випадків політравми. Між ознаками віку та виду травматизму існує позитивний виражений вірогідний звʼязок. Пацієнти з ушкодженнями двох анатомо-функціональних областей склали більшість досліджуваного масиву – 76,32 % (87 випадків), трьох анатомо-функціональних областей – 21,93 % (25 випадків), а чотирьох анатомо-функціональних областей – 1,75 % (2 випадки).
Publisher
Ternopil State Medical University
Reference6 articles.
1. Berkeveld, E., Popal, Z., Schober, P., Zuidema, W.P., Bloemers, F.W., & Giannakopoulos, G.F. (2021). Prehospital time and mortality in polytrauma patients: a retrospective analysis. BMC Emergency Medicine, 21 (1), 1-6. 2. de Vries, R., Reininga, I.H., de Graaf, M.W., Heineman, E., El Moumni, M., & Wendt, K.W. (2019). Older polytrauma: mortality and complications. Injury, 50 (8), 1440-1447. 3. Chang, R., Kerby, J.D., Kalkwarf, K.J., Van Belle, G., Fox, E.E., Cotton, B.A., ... & PROPPR Study Group. (2019). Earlier time to hemostasis is associated with decreased mortality and rate of complications: results from the Pragmatic Randomized Optimal Platelet and Plasma Ratio (PROPPR) trial. The Journal of Trauma and Acute Care Surgery, 87 (2), 342. 4. Mica, L., Furrer, E., Keel, M., & Trentz, O. (2012). Predictive ability of the ISS, NISS, and APACHE II score for SIRS and sepsis in polytrauma patients. European Journal of Trauma and Emergency Surgery, 38, 665-671. 5. Soni, K.D., Bansal, V., Arora, H., Verma, S., Wärnberg, M.G., & Roy, N. (2022). The state of global trauma and acute care surgery/surgical critical care. Critical Care Clinics, 38 (4), 695-706.
|
|